![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/walls/100000/125046/2023/04/25/64478048d67f3.webp)
Na posljednjoj sjednici Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH je analizirana krizna situacija sa Regionalnom deponijom “Uborak” u Mostarskom naselju Bijelo Polje. Kontroverze koje prate rad ove deponije su nadišle regionalne okvire i predstavljaju istinski problem Federacije BiH što je konstatovano u završnoj riječi Predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamenta FBiH.
Kako je Grad Mostar već više od jedanaest godina “Grad slučaj” budući da ključni politički akteri sinhronizirano ne dozvoljavaju da se održe izbori, brojni aspekti demokratskog odlučivanja su
eliminisani te je na sceni zabrinjavajuća samovolja, bahatost i autokratsko “upravljanje” Gradom koje karakterišu brojni skandali, afere i kontinuirani negativni revizorski izvještaji.
Ipak, voljom koalicijske većine je sve ovo prethodnih godina ignorisano te je Federalni parlament odobravao mostarskim autokratama da nastave nesmanjenom žestinom maltretiranje svojih sugrađana. Deponija Uborak je postala mjesto deponovanja otpada još 1967. godine da bi ustanovljavanjem Regionalne deponije neposredno nakon završetka rata postala mjesto masovnog prihvata otpada iz čitave regije (Čitluk, Ljubuški, Široki Brijeg, Grude…). Ambiciozno projektovana deponija je imala pretenziju da bude i sanitarna. Upotrebna dozvola je podrazumijevala selektivno sakupljanje krutog komunalnog otpada pri čemu bi se odvajali konstituenti poput stakla, plastike, kartona, željeza…
Nažalost, nikada osim u posljednja tri mjeseca protesta građana, nije vršeno selektivno odvajanje otpada već su nebrojeni kamioni sa brojnih destinacija, bez ikakvog plana i reda istresali ogromne količine otpada. Uborak je svih ovih godina bio dokumentovano utočište otpada koji se nikako nije smio odlagati, poput eutaniziranih pasa, životinja oboljelih od zaraznih bolesti, prije svih bruzeloze i “kju groznice”, te ogromnih količina medicinskog otpada, te otpada iz mesnica i tržnih centara.
Uborak je “velikodušno” primio i 6,7 tona dehidriranog mulja sa čuvenih mostarskih prečistača za koji je pouzdano utvrđeno da sadrži brojne kancerogene i mutagene tvari. Mada je upotrebna dozvola za rad Deponije to prioritetno podrazumijevala, na Deponiji nikada nisu instalirani odgovarajući filteri što je uzrokovalo formiranje lagune iz koje se kancerogena tekućina slobodno preljeva u brojnim situacijama (posebno za vrijeme obilnijih kiša) u korito rijeke Neretve i dalje u Jadransko more nakon čega je “Uborak” postao “interensantan” Hrvatskom saboru i Interpolu.
Za svaku normalnu državu u kojoj je na sceni vladavina prava previše razloga da ovakva divlja deponija bude promptno zatvorena uz proglašenje područja “Uborka” kontaminiranim područjem
opasnim po zdravlje ljudi i životinja. Nažalost, ne i za Bosnu i Hercegovinu. Trenutno se vrši neviđeni pritisak na Federalno Ministarstvo okoliša i turizma da izda okolišnu dozvolu za rad deponije mada je javnost upoznata sa okolnošću da se okolišna dozvola ne smije izdati ukoliko je radom deponije ugrožena životna sredina. U slučaju mostarske deponije stepen ugroženosti životne sredine je alarmantan što je utvrdila i Federalna uprava inspekcije konstatirajući zabrinjavajuće činjenice čija je jedina očekivana konsekvenca urgentno zatvaranje deponije.
Zastupnici u Federalnom parlamentu su svjedočili konfuznom i na momente tragikomičnom obraćanju predstavnika Federalnog agropedološkog zavoda koji se najvjerovatnije nalazi pod
neprimjerenim pritiskom “viših instance” da promijeni mišljenje koje je kao drugačije u pisanoj formi evidentirano u nekoliko navrata.
Federalno ministarstvo okoliša i turizma je odbijanjem izdavanja okolišne dozvole “mostarskoj deponiji smrti” demonstriralo principijelnost koja se trenutno nalazi na ozbiljnoj kušnji budući da su
na sceni evidentni pritisci da se prekrše zakonske odredbe u smislu ignorisanja ozbiljne ugroženosti životne sredine na spornoj lokaciji te izda “političkim mastilom napisana upotrebna dozvola” koja bi predstavljala smrtnu presudu za preostale neoboljele stanovnike bjelopoljske kotline. Ovo bi najvjerovatnije dovelo do eskalirajućeg nezadovoljstva ugroženog stanovništva sa nesagledivim negativnim posljedicama.
Revnosniji analitičari ove krizne situacije svjedoče o koordiniranoj akciji različitih nivoa vlasti da se nastavi sa nezakonitim radom ove deponije što za posljedicu ima ozbiljno ugrožavanja zdravlja
stanovnika koji gravitiraju ovom prostoru. Gradonačelnik Mostara je u više navrata prijetio stanovništvu Bijelog polja da će srušiti njihove legalno sagrađene individualne stambene objekte još
jednom demonstrirajući manire istinskog autokrate koji je 11 godina na čelu grada čiji ga stanovnici nisu odabrali u izbornom procesu.
Upravo zbog urgentne potrebe za zaustavljanjem oboljevanja ljudi te mogućih neželjenih scenarija uzrokovanih autokratskim ponašanjem reprezenata gradske uprave Mostara, na Federalnom
Parlamentu je analizirana situacija na “Uborku” uz prijeko potrebno obavještavanje javnosti Federacije BiH da je na sceni neprimjerena institucionalna urota sa nesagledivim posljedicama.