![](https://uploads.publishwall.si/imgs_2/2016/01/09/publishwall_resized_1452368260_9841453.jpg)
![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/walls/100000/125046/2023/04/25/64478048d67f3.webp)
![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/walls/50000/52242/2023/06/13/648847335d4b6.webp)
Foto: Skupština CG
(Patria) - Stranke proruskog Demokratskog fronta (DF) i Bošnjačka stranka postale su dio Vlade Crne Gore, nakon što je Skupština danas izglasala njenu rekonstrukciju.
Proruskim strankama pripala su dva potpredsjednička i tri ministarska mjesta, dok su Bošnjaci dobili jedno potpredsjedničko i pet ministarskih mjesta.
Ovim Vlada ima ukupno 32 člana, što je čini najbrojnijom u historiji parlamentarizma.
Rekonstruisanu, 44. Vladu Crne Gore, čine:
- Aleksa Bečić, potpredsjednik Vlade za sigurnost, odbranu, borbu protiv kriminala i unutrašnju politiku;
- Filip Ivanović, potpredsjednik Vlade za vanjske i evropske poslove;
- Budimir Aleksić, potpredsjednik Vlade za obrazovanje, nauku i odnose sa vjerskim zajednicama;
- Milun Zogović, potpredsjednik Vlade za infrastrukturu I regionaini razvoj;
- Ervin Ibrahimović, potpredsjednik Vlade za međunarodne odnose i ministar vanjskih poslova;
- Saša Mujović, ministar energetike;
- Bojan Božović, ministar pravde;
- Slaven Radunović, ministar prostornog planiranja, urbanizma i državne imovine;
- Simonida Kordić, ministrica turizma;
- Maja Vukićević, ministrica saobraćaja;
- Damjan Ćulafić, ministar ekologije, održivog razvoja i razvoja sjevera;
- Dragoslav Šćekić, ministar sporta i mladih;
- Naida Nišić, ministrica rada, zapošljavanja i socijalnog dijaloga;
- Filip Radulović, ministar pomorstva;
- Mirsad Azemović, ministar dijaspore;
- Damir Gutić, ministar socijalnog staranja, brige o porodici i demografije;
- Admir Šahmanović, ministar rudarstva, nafte i gasa;
- Ernad Suljević, ministar regionalno-investicionog razvoja i saradnje sa nevladinim organizacijama;
- Milutin Butorović, ministar bez portfelja.
Rekonstruisana Vlada ima premijera, 24 ministarstva i sedam potpredsjednika, od kojih je pet samo na mjestu potpredsjednika, a dva pokrivaju i mjesto potpredsjednika i ministra.
U obraćanju poslanicima, premijer Milojko Spajić je poručio da je danas Crna Gora najpomirenija u svojoj historiji.
- Ova Vlada garant je stabilnosti i zrelosti. Pokazatelj smo kako Srbi i Albanci, Srbi i Bošnjaci, Srbi i Crnogorci - svi mogu zajednički da žive i rade. Bit ćemo svjetionik za čitav Balkan - poručio je Spajić.
Komentarišući ulazak proruskih stranaka, poslanik opozicione Demokratske partije socijalista Andrija Nikolić je poručio da je ovo Vlada kojom se upravlja iz Moskve i Beograda.
- Glava i mozak su u Moskvi. Šef ove Vlade je (predsjednik parlamenta) Andrija Mandić i zato u njoj nema nacionalnih Crnogoraca - dodao je Nikolić.
Naime, riječ je o strankama čija je politika suprotna zvaničnoj politici Crne Gore koja je najozbiljniji kandidat za ulazak u Evropsku uniju.
Ove stranke zalažu se za ukidanje sankcija Rusiji zbog agresije na Ukrajinu, ne priznaju nezavisnost Kosova, protivnici su NATO članstva Crne Gore, negiraju genocid u Srebrenici, podržavaju u Hagu osuđene ratne zločince Radovana Karadžiča i Ratka Mladića.
Ovo je prva rekonstrukcija Spajićeve Vlade formirane krajem oktobra prošle godine.
Vladu je tada podržalo 13 poslanika stranaka nedavno rasformiranog DF-a, Nove srpske demokratije Andrije Mandića i Demokratske narodne partije Milana Kneževića, uz uslov da uđu u nju ove godine.
Osim podrške Putinu, njihovi lideri imaju bliske političke odnose s predsjednicima Srbije, Aleksandrom Vučićem i Rs Miloradom Dodikom.
Zvanični Washington je više puta upozoravao i izražavao zabrinutost da u vlasti budu stranke i lideri koji se aktivno protive euroatlantskim vrijednostima. Sličan stav saopštavan je i iz evropskih institucija.
Ipak, parlament Crne Gore je izabrao Andriju Mandića za predsjednika krajem oktobra 2023. što su podržali poslanici Spajićevog Pokreta Evropa sad.