![](https://uploads.publishwall.si/imgs_2/2020/08/28/resized_1598650438_3421660.jpg)
![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/walls/100000/129247/2023/06/07/6480421cbc3d8.webp)
Piše: Amra Vrabac
U toku je konkursna procedura za izbor novog direktora Regulatorne agencije za komunikacije. Taj konkurs prolazi u tišini, da ne kažemo u tajnosti, a raspisalo ga je krnje Vijeće RAK-a koje ima samo četiri člana od sedam, a među kojima nema nijednog člana iz reda bošnjačkog naroda. U Vijeću RAK-a su preostali: Nino Ćorić, Zoran Tomić, Miloš Šolaja i Ljubo Božović.
Aktuelnom direktoru RAK-a Drašku Milinoviću, bivšem direktoru RTRS-a i kadru SNSD-a naredni mjesec ističe četverogodišnji mandat. Milinović se, prema informacijama Patrije, nada da će cijela procedura biti završena dok se ne potvrdi novo Vijeće RAK-a čije je imenovanje „zapelo“ u Domu naroda PS BiH koje je u svojevrsnoj blokadi nakon napada na Ustavni sud BiH.
U vrijeme kada je Milinović trebao biti imenovan prvi put za direktora RAK-a, oštro se usprotivio tadašnji lider opozicije, a danas predsjednik jedne od vladajućih stranaka SDP BiH Nermin Nikšić. On se u pismu koje su mediji objavili u maju 2020. godine kada je Vijeće RAK-a predložilo Vijeću ministara BiH imenovanje Milinovića, osvrnuo na sve razloge zašto Milinović ne bi trebao biti direktor RAK-a. Tada je podsjetio da je Milinović i kao direktor RTRS-a bio poslušni kadar SNSD-a, te da je RAK izricao brojne kazne RTRS-u dok je on bio direktor.
“Da ne spominjem kako je u njegovom mandatu na RTRS, potpuno cenzurisano sve u vezi bilo kojeg građanskog protesta u RS, posebno insistiranje javnosti na rješavanju ubistva poznatog kao “Pravda za Davida”, da je eskiviran svaki kritički osvrt nezavisnih intelektualaca u BiH na stanje u entitetu RS, onemogućeno opoziciji da ima medijski prostor, te se nebrojeno puta negirale činjenice utvrđene presudom Međunarodnog suda u Hagu o genocidu u Srebrenici.
Smatram da bilo kakva politizacija i politički monopol od strane vladajućih stranaka može dovesti do nesagledivih posljedica i to na način da se dio javnih servisa, kao i privatnih medija, ili stavi pod kontrolu ili usljed konstantnih pritisaka njihova svrha postojanja relativizira, a njihov rad potpuno onemogući”, naveo je tada Nikšić u pismu koje je kao predsjednik SDP-a ali i zastupnik u Predstavničkom domu PS BiH uputio Vijeću ministara BiH, kolegijima Predstavničkog i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, OHR-u, OSCE-u i ambasadama zemalja članica Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira (PIC).
Ako već tada Nikšić nije imao utjecaja da spriječi Milinovićevo imenovanje, danas itekako može utjecati na odluku Vijeća ministara BiH zajedno sa koalicionim partnerima iz NIP-a, ali i ministrom za ljudska prava i izbjeglice BiH Sevlidom Hurtićem.
Ukoliko Vijeće RAK-a dostavi Vijeću ministara BiH ime Draška Milinovića za direktora, dovoljno je da ne glasa nijedan ministar iz reda Bošnjaka. U Vijeću ministara BiH osim Hurtića, ministri iz reda Bošnjaka su Zukan Helez (SDP) i predsjednik Naroda i pravde Elmedin Konaković. A trojka bi mogla postupiti isto kao u slučaju izbora pojedinih direktora kada su tražili ponavljanje konkursa, te postaviti uslov da imenuje novo Vijeće RAK-a koje će onda u punom sastavu provesti proceduru izbora direktora RAK-a.
Za vrijeme Milinovićevog mandata zaustavljene su kazne za RTRS, pokazale su analize udruženja novinara i istraživača.
Prije dolaska Milinovića na čelo RAK-a, iz ove institucije redovno su medijima dolazili pregledi izrečenih kazni za medije zbog kršenja zakona. No, ta praksa je u potpunosti zaustavljena.
Koliko je Milinović stao u zaštitu RTRS-a koji na dnevnoj bazi krši sve moguće zakone i postulate novinarstva, pokazuje slučaj iz decembra 2022. godine kada je za isti snimak koji je objavila i televizija BN i RTRS, prva kažnjena novčano, dok je RTRS-u izrečena samo opomena!
Iako su protiv izvještavanja RTRS-a podnošene prijave, RAK nije izricao sankcije.
Još jedan primjer koji pokazuje kako RAK donosi odluke otkako je imenovan Milinović i koliko se štite mediji iz Rs jeste slučaj 'Radio Vikom'. Naime, prema evidenciji koju je RAK dostavio portalu Faktor jasno je da je ovaj radio kažnjavan čak 16 puta, s tim da je posljednja sankcija izrečena 2019. godine. RAK je zaprimio novu prijavu na program Radija Vikom koji je 5. juna 2024. godine emitovao četničke pjesme u kojima se vrijeđaju Bošnjaci, muslimani, poziva na rušenje džamija, progon 'balija'.
Radio Vikom je u vlasništvu Vinka Perića, a za N1 je kazao kako je “te patriotske pjesme puštala umjetna inteligencija i američki softver”.
Od 2002. do kraja 2019. godine Radiju Vikom izrečene su sankcije u iznosu 34.400 KM kao i više upozorenja.
Iz RAK-a su za Patriju istakli da će RAK po službenoj dužnosti, u skladu sa važećim procedurama, ispitati navode iz prigovora na “eventualno sporni program Radio Vikoma”.
Inače, Agencija je tokom 2023. godine procesuirala ukupno 38 slučajeva, od čega je 35 inicirano prigovorima, a 3 su pokrenuta po službenoj dužnosti.
U 2024. godini je, do ovog trenutka, pokrenuto ukupno 15 slučajeva po zaprimljenim prigovorima.