![](https://uploads.publishwall.si/imgs_2/2016/01/09/publishwall_resized_1452368260_9841453.jpg)
![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/walls/100000/125046/2023/04/25/64478048d67f3.webp)
![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/walls/50000/52242/2023/06/13/648847335d4b6.webp)
SARAJEVO, (Patria) - Komitet za vanjske poslove Evropskog parlamenta održao je danas raspravu o utjecaju Rusije i Kine na razne regije u svijetu, među kojima su istakli i Zapadni Balkan.
David McAllister kazao je kako je cilj ove rasprave ukazati na uspjehe i neuspjehe Evropske unije da se putem mjera odupru ovom utjecaju.
“Kina se gledala kao regionalni akter bez velikih političkih aspiracija u susjedstvu, ali je postala sve agresivnija u svojoj međunarodnoj politici. Panda diplomacija, inicijativa Pojasi cesta, investicije u ključnim industrijama i novim tehnologijama, sve veća uloga u multilateralnim organizacijama i uloga u pandemiji covida – sve su to primjeri ruskih i kineskih aspiracija da dobiju veći globalni uticaj. Sve više vidimo miješanje Kremlja u medijima. Vidimo tajne agente i trolove koji utječu na međunarodne poslove u demokracijama. Kremlj je uložio velika sredstva u takvu politike”, rekao je McAllister, javlja N1.
Parlamentaraca Roland Freudenstein kazao je kako smo zadnjih 15 godina svjedočimo padu demokratije i rastu autokracije u kojoj Rusija i Kina prednjače.
“Postoji uska veza između unutarnje opresije i širenja autokratizma u svijetu. Snažna je saradnja između autokracija. Rusija i Kina pokušavaju proširiti moć i uticaj i izmijeniti pravila što se tiče globalnog poretka u svoju svrhu. To se zove oštra moć gdje se zbunjuje, kontrolira, zastrašuje, najčešće skrivenim tehnikama”, rekao je Freudenstein.
Potom se osvrnuo na Zapadni Balkan.
“Posebne slabosti na Zapadnom Balkanu su slaba demokratska otpornost, loše upravljanje, visoka korupcija i to su širom otvorena vrata za autokratsku oštru moć. Ono što je privlačno na području Zapadnog Balkana je podrška koje je bezuvjetna – za prenos tehnologija, finansijsku pomoć itd”, naveo je.
Raphael Glucksmann je rekao kako ulazak Rusije u Ukrajinu podsjećanje da se povijest nije zaustavila 1990-ih godina.
“Ruski i kineski režim se razlikuje, ali imaju zajednički cilj kojim se slabe naše demokratije. Globalno natjecanje je počelo i treba ga shvatiti i djelovati. Mi godinama nismo ništa radili, samo smo gledali kako Kina i Rusija imaju uticaj u Africi i na Zapadnom Balkanu. Kineski režim diskreditira EU jer krivi Zapadne sankcije za povećanje cijena energenata i hrane. Već postojeći antievropski osjećaji tu sada samo uzima još više zamaha mnogim zemljama”, rekao je.
Naveo je kako su pratili posljedice u EU zemljama, ali ne u drugim državama.
“Čak i kada EU daje najveću pomoć, postoji percepcija da Rusija ili Kina mogu više pomoći. Tu nešto nije uredu. Kakvu stratešku komunikaciju bi trebali imati i šta EU treba učiniti, a sada ne radi?”, upoitao je Glucksmann.